Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
362
Kilder, Floder og Soer.
en mere nærliggende Tids Videnskabsmand som Descartes antoge
iovrigt ganske almindeligt, at alle Kilder næredes af Havet, idet
Vandet fra dette gjennem Jorden sivede ind i underjordiske Huler,
hvor det da ophededes af Ilden i Jordklodens Indre og forvand-
ledes til Dampe, der stege op til de cwerste Jordlag og her atter
fortættede sig til Vand, som derpaa strammede bort gjennem Kilder
og Bronde. Theorien tager sig som alt, hvad Descartes har ud-
tænkt, meget smukt ud paa Papiret men er i Virkeligheden fuld-
kommen falsk, da den paa Jorden i Aarets Lod faldende Regn i
og for sig er rigelig nok til at forklare Kildernes Dannelse og
Opstaaen.
Ved at sive ned gjennem Jordlagene optager det i chemisk
Henseende næsten aldeles rene Regnvand, saaledes som vi i det Fore-
gaaende have berørt, flere eller færre af de i Jorden tilstedeværende
naturlige Stoffer, der ere opløselige i Vand. Er Mængden af de
i Kildevandet indeholdte mineralske eller jordagtige Bestanddele saa
betydelig, at dette baade erholder en kjendelig Smag og eien-
dommelig Birkning deraf, kalder man det Mineralvand. Efter
deres forskjellige naturlige Beskaffenhed inddeler man Mineral-
vandene i flere Arter nemlig 1) de sa linske Vande (Carlsbad,
Kissingen, Ems o. s. v.); 2) Jern vand ene (Spaa, Pyrmont
o. s. v.); 3) Svovlvandene (Aachen, Barsges o. s. v.) og 4) de
kulsure Vande (Setters), der indeholde Kulsyre som den væsent-
ligste Bestanddeel. De lægende Virkninger af disse forskjellige
Mineralvande gjore dem til en stor Velsignelse for den lidende
Menneskehed, og lige fra de ældste Tider ere Syge derfor strøm-
mede sammen ved de mineralske Kilder for ved Brngen af deres
Vand at gjenmnde Sundheden.
Mange af de mineralske Vande besidde en hoiere Varmegrad
end Middeltemperaturen paa det Sted, hvor de findes. I Vichy er
Vandet saaledes omtrent 40 Grader, i Aachen 62 Grader, i Carls-
bader Sprndel 74 Grader, i Chaudesaigues i Departementet Cantal
endog 88 Grader. Hnmboldt har truffet en Kilde i Nærheden af
Valencia i Republiken Venezuela, hvis Vand besad en Temperatur
af 90 Grader, og Bonssingault fandt paa sin Reise i den samme
Berdensdeel tre varme Kilder i en forskjellig Hoide over Havet,