Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
396
Kilder, Floder og Soer.
soens Aflob til Ontario, tilsidst kun vil komme til at frembyde et
stærkt faldende Lod med talrige Strømhvirvler.
Efter Ritters Formening ere Rhinens og flere andre euro-
pæiske Floders jævntstraaneude Fyld og Strømhvirvler opstaaede
paa en lignende Maade. Paa mange Steder synes disse Floders
Dale efter de geologiske Forhold at domme i fordums Tider at
have dannet uhyre Soer, som settere, da Vattdet efterhaanden fik
lettere Aflod, torredes ud og forvandledes til frugtbare Dalstrog.
Dette M'lder til Ex. om Rhiudaleu mellem Basel og Strasbourg
og mellem Ladeuburg og Vingen, om Douaudalen fra Ulm til
Passau og fra Pesth til Orsowa, om Volga, Gauges og Euphrat
o. fl. a. i deres mellemste Lob. I aldre Tider udvidede disse forskjellige
Floder sig afvexleude paa nogle Strækninger til store Soer og kneb
sig paa andre sammen i et mellem steile Klipper mdsuevret Leie,
saaledes som det eildim er Tilfældet med den canadiske Sorække,
der kail betragtes som naturlige Udludninger af et kæmpemæssigt
Baudlod, i hvilket Niagaraflodeu repræsenterer et mdsuevret Parti,
medens St. Laureutsfloden dauuer dets Slutning.
I Afrika frembyde de fleste storre Floder saa almindeligt
pludselige Fald i deres Lob, at Katarakter uæsteu kunne regnes med
iblaudt de for denue Verdensdeel charakteristiske Naturmærkværdig-
heder. De meest bekjeudte ere Nilens ved Assuan paa Grændseu
af Wgypteu, om hvilke man dog tidligere uærede meget overdrevne
Forestilliuger, Zamdeses, Zaires i Kongo og Senegalflodeus ved
Felou, der omtrent ligger 18 Miil ovenfor det Sted, hvor Seuegal
optager Faleme. Naar mau ganer ud fra Byen Medina, maa
mau forst bestige eu jævnt opadgaaende Skraaning og kommer
derpaa til en udstrakt Højslette med en jævn og planeret Overflade.
Efter en Times Gang naaer man da Floden og Katarakten (Fig. 60),
hvis Faldhoide omtrent belober sig til 90 Fod. To spidse og ucrstett
aldeles lodrette Klipper rage op fra Floden og dele Kataraktm
i tre mittdre Fald. Skrænten, over hvilken Vandet styrter ned,
er fuld af fremragende Klippestykker, som Strømmen ved sin un-
dergravende Virksomhed fra Tid til anden har losnet fra Vand-
faldets Sidevægge og som paa Grund af deres phantastiske Former