Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Kilder, Floder og Soer.
405
vente derfor unndgaaeligt enhver, der endog blot en kort Tid tager
Ophold der. Den asiatiske Cholera, en af Menneskeslægtens frygte-
ligste Svøber, er udgaaet fra disse Egne, Fosterhjemmet for mange
af de skrækkelige Epidemier, som til forfkjellige Tider have raset i
den øvrige Verden.
I Amerika danner Mississippifloden ved sit Udlob et Delta
paa 700 Kvadratmile, hvis Indre er opfyldt med skovbevoxede
Moradser, som oversvommes ved Hoivande. Den mægtige Flod
fsrer en saadan Mængde opstemmede Stoffer med sig fra sit ovre
Lob, at den efter en amerikansk Ingeniørs Beregning aarligt vilde
kunne danne en D af s Kvadratmiils Størrelse og 76 Fods
Tykkelse, hvis ikke meget spredtes med dens Vande i den mexikanske
Havbugt. Mississippis tre Hovedmundinger rykke ved den stadige
Afsætning af nye Alluvialmasser hvert Aar omtrent 300 Fod ud
i Havet. Deltaet er overordentlig frngtbart, og overalt, hvor det
ved Diger beskyttes imod Flodens periodiske Oversvømmelser og
ved Ilden befries for de tykke Cypres- og Rorskove, der bedække
det, forandres det hnrtigt under Menneskets Bearbejdelse til en
Have sor tropiske Væxter. Klimatet er imidlertid ogsaa her meget
usundt, og deu gule Feber hersker bestandig i de lave og sumpige
Egne ved Mississippiflodens Udlob.
Jstedetfor Deltaer danne nogle af Jordklodens større Floder
anseelige Udludninger ved deres Udlob i Havet, saa at deres Mun-
dinger nærmest see ud som dybtindgaaende Fjorde, der kun skjelne
sig fra virkelige Jndskjæringer af Havet ved deres Oprindelse fra
Floder og ved at indeholde fersk eller dog brakt Vand. La Plata -
floden, der dannes ved Foreningen af Parana og Uruguay, har
saaledes allerede ved Sammenstodsstedet af disse en Brede af 5
Mal men udvider sig derpaa stadig mere og mere henimod sin
Mundiug, hvor den er 25 Mil bred. Amazonfloden ligner ved
sit Udlob en stor Havbugt og udvider sig her til en Brede af 40
Miil. Begge disse Floder have desuden det tilfælleds, at de fort-
sætte sig som en mange Mile bred Ferskvandsstrom langt ud i At-
lanterhavet uden at blande sig med dettes salte Vand, ja La Plata-
flodeus Strom skal paa denne Maade endog kunue mærkes i en
Afstand af 150 Mril fra Brasiliens Knst. St. Laurentsfloden,