Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
470
Havet.
Havfladen. Om Tidevandets Virkninger i Floderne have vi alle-
rede talt i det Foregaaende. Prospektet Fig. 75 giver os en Fore-
stilling om Jævndognsfloden ved Havre, et Phænomen, som man
imidlertid helst maa see paa Stedet selv for ret at kunne benndre
i hele dets imponerende Storhed.
I Jndhave, der ved en snever Kanal staae i Forbindelse med
Oceanet, yttrer der sig ingen eller i ethvert Fald knn en meget
ringe Ebbe og Flod, da Mnanen, naar den staaer lodret over et
saadaut indelukket Hav, i Virkeligheden kan betragtes som lige langt
borte fra ethvert Punkt af dets Overflade og saaledes vanskelig vil
kunne forstyrre Vandets Ligevægt. I Dstersoen og Sortehavet
spores der derfor flet ingen Tidevandsbevægelse, og selv i Middel-
havet er dm kull meget ubetydelig. Ved Alexandria skal der saaledes
forekomme en Flod nf omtrent 18 Tommers Høide, men ved
Venedig undertiden dog en Stigning af indtil 6 Fod.
Whewell har udarbejdet et interessant Kort for at vise Tide-
vandsstromningeus Gang og Hastighed i Jordens sorskjellige Have.
Flodbolgen tilbagelægger efter dette i 12 Timer den nhyre Vei fra
det sydlige Atlanterhav til den irske Kyst og til Mundingen af Ka-
nalen med en Hastighed af mere end 112 Miil i Timen. I den
nordlige Deel af Atlanterhavet og i Polarhavet lober den kun med
en Fart af 35 Miil i Timen, saa at den forsi 8 Timer senere
slaaer an imod Nordcap for derpaa at tabe sig i Jishavet. Ved
Scillyoerne deler den sig i to Grene, af hvilke den ene lober ind
i Kanalen mellem (Lngland og Frankrig og fortsætter sig mod Dst,
medens den anden gjenttem St. Georgskanalen og det irske Hav
gaaer Nord om Skotland og herfra trænger mod Syd ind i Nester«
havet, idet den tilbagelægger Veieil fra Galway til Themsens
Munding i 19—20 Timer. Da den forste Green imidlertid har
den korteste Vei, kommer den dog natnrligviis ogsaa paa de fleste
Steder forst til Maalet.
Naar der samtidig med Springflod indtræffer en lav Baro-
meterstand og en heftig Storm, som af al Magt driver de voxende
Bolger ind imod Kysten, kan Floden undertiden naae mere end
den dobbelte Hoide og afstedkomme frygtelige Oversvømmelser, der
især ere farlige ved lave og flade Kyster som Hollands og det