Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
476
Havet.
Bassin det uhyre Stræde, som han antog for en Bugt og som i
Overeensstemmelse hermed erholdt Navn af Baffinsbugteu. Den
russiske Capitain Gering, der var fodt i Horsens, fandt 172 i det
Stræde, der i Atlanterhavets nordligste Deel adskiller Asien fra
Amerika, og trængte 1741 igjenuem det ind i Jishavet, hvor hans
Skib imidlertid strandede og han selv dode af Skjorbug, medens
det dog lykkedes hans Mandskab paa et sammentømret Farten at
redde sig til Kamtschatka.
Fra Landsiden uanede Pelshandleren Hearue 177l for forste
Gang Polarhavet ved Mundingen af Kobberminefloden, og Mackensie
kom ni Aar senere til det samme Hav ved at folge den store, efter
ham benævnte Strom. Efter de store napoleonske Krige vaaguede
Iveren for Opdagelser i disse nordlige Egne paany, og en lang
Række Expeditioner, der aatmedes i 1818 med John Ross's Reise
til Bufsinsbugten, ere siden denne Tid fnlgte oveupaa hinanden med
korte Mellemrum. Parry fandt 1819 Laucastersund og Melvilleoen
og uanede senere endog Nord for den 82de Bredegrad. 1845
asgik Sir John Franklin med Skibene „Erebus" og „Terror" for
at opsoge den nordvestlige Gjennemfart, men forsvandt sporløst,
indtil det l853 lykkedes Or. Raö paa en Landexpedition at ind-
samle de forste Efterretninger og 1859 Capitain Mac-Clintock at
tilvejebringe Vished om hans sørgelige Skjæbne. Mac-Clnre var-
den Første, som beviste Tilstedeværelsen af en Nordvestpassage, idet
han 1852 med „Jnvestigator" fra Beringsstrædet trængte Nord
om Amerika til Atlanterhavet.
Det sydlige Polarhav har forholdsviis været Gjenstaud for
langt færre Opdagelsesreiser end det nordlige. Franskmanden Ker-
gnelen sandt 1772 en D, som han antog for Begyndelsen af et
stort Fastland. For at undersøge dette nkjendte Land foretog Ca-
pitain Cvok (1772—75) sin anden Reise, men stødte næsten over-
alt paa mægtige Jismasser, der spærrede ham Veien, saa at han
kun paa et enkelt Punkt naaede ned til den 71de Bredegrad uden
dog engang der at træffe Land. I Aaret 1822 lykkedes det Sæl-
hundefangeren Weddell at trænge frem i Jishavet til ttoget hiin-
sides den 74de Bredegrad og saaledes at komme Sydpolen tre
Grader narmere, eild den store Cook havde formaaet. Englænderen