Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Havet.
475
Antallet af de til Polaregnene foretagne Expeditioner udgjor
ialt 130, af hvilke de fleste ere udgaaede fra England. En Snees
af disse Expeditioner ere udelukkende blevne afsendte i det bestemte
Diemed at tilveiebringe Oplysninger om Sir John Franklins ube-
kjendte Skjebne og have alene for sig medført en samlet Udgift af
mere end 7 Millioner Rigsdaler.
Vi ville nu i Korthed meddele en Oversigt over de vigtigste
geographist'e Opdagelser, der til forskjellige Tider have fundet Dted
i de iisopsyldte Regioner ved begge Jordklodens Poler.
Den forste Sofarende, der forsøgte at trænge frem i det nord-
lige Polarhav var Englænderen Sebastian Cabot, der 1498 drog
ud for at sinde en nordvestlig Gjennemfart fra Europa til China
og Indien. Paa det lidet udviklede Standpunkt, som Skibsfarten
dengang endnu indtog, var en Expedition af denue Art i Virke-
lighedeu et overordeiltlig farligt Vovestykke. Cabot naaede dog lige
til Hudsonsdngten, men Mytteri iblandt hans Besætuing nodte
ham til at veude om, da hau var tommen til dette Punkt.
I Aaret 1500 opdagede Gaspar de Cortereal Labrador og
trængte dybt ind i St. Lanrentsbngten. 1553 seilede Sir Hugh
Willougbby og Chancellor til Jishavet Nord for Norge, men under
en natlig Storm blev deres Skibe skilte fra hinanden, og Wil-
loughby omkom. Chaucellor var heldigere, idet han efter en lang
Omflakken fandt det hvide Hav og naaede Archangel. Dams besejlede
1585 Grønlands vestlige Kyst og opdagede to Aar senere det efter
« ham opkaldte brede Stræde. Hollænderen Bareutz besøgte l596
Nowaja-Semlja og naaede tillige Spitsdergen, hvis Kyster Hudson
i 1607 undersøgte noget forbi den 80de Bredegrad. Den sidst-
nævnte Søfarende opdagede tre Aar senere den store Hudsonsdugt,
hvor han fros inde og maatte overvintre til Foraaret l6Il. Da
han vilde fortsætte sine Undersøgelser i disse Egne, gjorde Besæt-
ningen imidlertid Opror og efterlod deres Capitain tilligemed hans
Son, Tømmermanden og syv Matroser, som ikke vilde tage Deel
i Mytteriet, i en lille Baad, som kun var. forsynet med Føde-
midler for nogle faa Dage. Saaledes omkom denne modige Mand
ved et skjæudigt Forræderi midt under sin hæderfulde Bane.
Jan-Mayen blev opdaget 1611. I Aaret l6I6 besejlede