Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
478
Havet.
fladerne er meget forskjellig, den kan stige til 45 Fod men udgjor,
i Reglen dog knn 20—24 Fod, af hvilke naturlig den sorholdsviis
mindste Deel rager op over Vandet. Jismarkernes Udseende er
iovrigt meget forskjelligt, idet de snart vise sig som et Chaos af
større og mindre Jisflager, der ere kastede i en vild Uorden imellem
hinanden, snart som en jævn og uafbrudt Flade, paa hvilken de
fremragende Kanter imellem de sammenfrosne Jisstykker ligesom
danne en rudet eller mosaikagtig Tegning, snart endelig som et
bølgende Land med afrundede Hoie eller lave Bjerge.
Scoresby har oftere havt Lejlighed til at iagttage, hvorledes
Ilsdannelsen ganer for sig i det aabne Hav. Det sorste Tegn paa,
at Havet vil fryse til, er en utallig Mængde smaa Jiskrystaller,
der svomme om i Vandskorpen og meddele denne et Udseende, som
om der flod Snee i den uden at smelte. Saasnart den egentlige
Tilfrysning begynder, ophorer al Bevægelse af Vandet, og Havet
bliver strax ligesaa roligt, som om det var bedækket med Olie. De.
smaa Jisuaale og Krystaller, der svømme i Vandskorpen, fryse forst
sammen enkeltviis, derpaa i storre Mængder og tilstdst overalt, saa
at de til Slutning danne en stor sammenhængende Jisflade, der
senere efterhaanden voxer mere og mere i Tykkelse nedenfra.
Det Vand, man erholder ved at smelte Havns, er ikke salt
men fersk. Nu ar en Saltopløsning som Havvandet nemlig fryser
til Jis, er det altid kun Vandet alene, der antager den faste Form,
hvorimod Saltet bliver tilbage og gjor den tiloversværende Deel
af Oplosningen endnu mere saltholdig. Naar man vil have Vand
til Drikke eller til Kjokkendrug, behover man derfor kun at smelte
et i fersk Band afskyllet Stykke Havns. Der forekommer imid-
lertid ogsaa saltholdig Jis, der fljelner-sig fra den ferske, som er
klar og blaagronlig, ved sin Mangel paa Gjeunemsigtighed og skin-
nende hvide Farve. Saltholdigheden skyldes det Havvand, der er
bleven indesluttet i Isens sine Mellemrum eller Porer og senere stivnet
der. Scoresby morede sig ofte i sine ledige Meblikke med at ndskjære
bræudeglasformede Liudser as Isen og dermed at tænde Ild paa
Krudt eller paa stue Matrosers Piber til disse udannede Folks store
Forbauselse.
De uhyre Jisflader, der danne sig under de nordligste Brede-