Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Havet.
479
grader, drive efterhaanden ved Indflydelsen as Vind og Strøm
mod Syd og brydes tilsidst i storre eller mindre Stykker ved Bol-
gernes Magt. Naar den itubrudte Jis imidlertid skrues sammen
af ny Driviis, skyde de enkelte Stykker sig ofte med Randene op
over hinanden og fryse sammen med hinanden i denne Stilling.
Der danner sig da paa denne Maade en Mængde fremragende
Hoider, som de engelske Søfolk kaldte Hummooks og som med-
dele Polarisen et hoist ejendommeligt og ujævnt Udseende. Jis-
stykkerne optaarne sig undertiden til en Høide af 50 Fod eller
mere og gruppere sig ofte i de forunderligste Former og sælsomste
Skikkelser.
Naar Isen om Foraaret begynder at bryde op, smelte de tyn-
dere Jismasser, der holde de storre og sværere Blokke sammenfrosne
til udstrakte Flader, forst, og der daniler sig da -aalme Rnm imellem
de enkelte Jisflager, som Bølgegangen og Strømningerne i Havet
hurtig skille fra hinanden, saa at de indefrosne Skibe pludseligt
befries og sættes istand til at slippe bort. En eneste rolig Dag er
imidlertid ofte nok til paany at samle de adsplittede Jisflager, der
skure og trykke sig imod hinanden med en uhyggelig knasende eller
pibende Lyd, som Søfolkene pleie at sammenligne med nyfødte
Hundehvalpes Klynkeu.
Naar et Skib er indesluttet i drivende Jismasser (Fig. 7!'),
seer man undertiden mærkværdige Bevægelser foregaae iblandt disse.
Skibe, der troede sig aldeles fast indeklemte, ere flere Gange i
Lobet af nogle faa Timer blevue dreiede heelt rundt, og to Skibe,
der sad indesluttede i kort Afstand fra hinanden, fjernede sig engaug
flere Miil fra hinanden, uden at det var muligt at see den mindste
Forandring i den dem omgivende Jis. I enkelte Tilfælde ere Skibe
af Drivisen sorte lange Strækninger bort fra deres oprindelige
Vei og Retning. I Aaret 1777 drev saaledes det hollandske Skib
Bilhelmiue tilligemed ui andre Hvalfangerfartoier paa denne Maade
fra den 80de Bredegrad heelt ned til Kysten af Island under den
62de Grad. Paa denne frygtelige Tour blev alle Skibene, det ene
efter det andet, knuste imellem Iisflagerne, flere end 200 Mennesker
omkom, og det lykkedes knn nogle faa at redde sig iland til den
nærmeste Kyst.