Jorden Og Dens Naturforhold
En populær fremstilling af den fysiske geografi bearbejdet med særligt hensyn til danske forhold
Forfatter: F.C. Granzow
År: 1883
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 654
UDK: 551.4
Med 178 afbildninger og flere kort
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Havstrømningerne.
163
lærer, herved lidt efter lidt fremkaldes en Forsinkelse af Jordens
Axedrejning.
9. Havstrømningerne.
Havet har sine Strømninger som Fastlandet; mægtige Floder
krydse Oceanet og føre uhyre Vandmasser Hundreder af Mile bort.
I tydelig begrænsede Lejer strømmer der i Oceanet Bølger, som
med Hensyn til Vandmængde lade Fastlandets mest vandrige Floder
langt bag sig, og som snart føre Varme fra Æqvatoregnene til de
nordligere Bredder, snart føre Polarlandskabernes Kulde til de
solrige Egne, som ligge Æqyatorialbæltet nærmere. Strømmene
fremvise ved Havets Overflade undertiden saa skarpt afgrænsede
Bredder, at man tydelig kan se, hvorledes den ene Halvdel af et
Skib pløjer Strømmens bølgende Vande, den anden Halvdel de
rolige Vande ved dens Bred.
Man har først i den nyere Tid naaet en fuldstændig Kundskab
om den mægtige Indflydelse, de store Havstrømme udøve paa hele
Landes meteorologiske Forhold og derigjennem ogsaa paa deres
Plante- og Dyreverden, og har saaledes med Studsen fundet, at
f. Ex. Evropas Kulturudvikling, for saa vidt samme jo betinges af
Verdensdelens Temperaturforhold, i en ikke ringe Grad afhænger
af Retningen af Havstrømmene i det atlantiske Ocean. Og stige vi
fra Jordens Overflade ned til Oceanets Grund, finde vi ogsaa her
mægtige Strømninger og indse snart efter de afsatte Lags mine-
ralogiske Karakter, at de have stor Indflydelse paa Dyrelivets
Dannelse i det dybe Hav. Allerede Carpenter sammenlignede
nordlige Dyreformers Optræden paa Havbunden i Egne, hvor
Havfladen udviser en høj Varmegrad, med Alpeplanternes Fore-
komst paa de højeste Bjærgtoppe under de tropiske Egne. Hvis
vort nordatlantiske Hav engang blev lagt tørt, og dets Lag kunde
blive Gjenstancl for en Geologs Undersøgelser, kunde han paa visse
Steder finde, at de bestaa af en Sandsten, der er fattig paa For-
steninger, men indeslutter Brudstykker af ældre Stenarter, hvis
sparsomme Dyreverden mest bærer et nordisk Præg. Denne Om-
stændighed vilde vor Geolog ogsaa uden Vanskelighed kunne klare
under rimelige Antagelser, som vilde komme Sandheden temmelig
nær. Gik han nu imidlertid nogle Skridt videre, vilde han lejlighedsvis
11*