Om Tidens Udmaaling og Inddeling
Forfatter: K. Kroman
År: 1882
Forlag: Andr. Fred, Høst & Søn
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 114
UDK: 529
DOI: 10.48563/dtu-0000300
Emne: Særtryk af Industriforeningens Maanedsskrift
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
88
at Jordaxen i Løbet af omtrent 26,000 Aar beskriver en
heel Omgang høire om om Halvkuglens Top, eller Eclip-
ticas Pol*). Alle de Stjerner, der findes i den tilsvarende
Cirkel paa Himlen, ville derfor i Løbet af 26,000 Aar blive
Polarstjevner: om c. 12,000 Aar saaledes f. Ex. den smukke
Stjerne VegaiLyren. Det Punkt paa Himlen, som for Tiden
træffes nøiagtigt af Jordaxens nordlige Forlængelse, er omtrent
1% Grad fra den nuværende Polarstjerne, men vil i Aaret
2103 kun være Grrad fjærnet fra denne. Derefter bliver
Afstanden større og større.
Denne Bevægelse af Jordaxen kaldes Præcessionen.
Vi gaa nu over til at paavise, hvad den har med vor Tids-
inddeling at gjøre.
Da Æqvator ifølge det Foregaaende er et Plan, der
gjennembores vinkelret af Jordaxen, saa følger deraf, at Æqva-
tor maa skifte Stilling i Rummet, naar Jordaxen skifter
Retning. Medens Jordaxen, som nu, hælder over omtrent
mod Grændsen mellem Tyren og Tvillingerne, maa Æqva-
tor ogsaa her have sit dybeste Punkt, 231/2 Grad under
Ecliptica; dens høieste Punkt maa findes en halv Omgang
derfra, og den maa skære Ecliptica paa to Steder, nemlig
omtrent mellem Vandmanden og Fiskene og mellem Løven
og Jomfruen. Det er disse 4 Punkter, Solhvervs- og Jævn-
døgnspunkterne, der paa Fig. 22 ere fremhævede ved Sol-
hvervs- og Jævndøgnslinien. Naar Jordaxen om c. 2000
Aar hælder over mod Grændsen mellen Vædderen og Tyren,
maa Solhvervslimen altsaa ogsaa pege mod denne Grændse,
og Jævndøgnslinien, der bestandig maa staa vinkelret paa
Solhvervslinien, maa altsaa pege mod Grændsen mellem
Steenbukken og Vandmanden. Det retvinklede Kors af
Linier paa Fig. 22 vil med andre Ord om c. 2000 Aar have
dreiet sig omtrent 30 Grader høire om, eller nøiagtigere:
dette System af Linier dreier sig, som bemærket paa Fi-
guren, aarlig en Vinkel af 50,2 6 Buesecunder høire om.
Kunde vi see Stjernerne om Dagen, vilde vi nuomstunder
*) Som man let indse,er, bjælder dette Udtryk for Bevægelsen kun,
saafremt man tænker sig staaende udenfor Himmelkuglen; tænker
man sig den Linie, Jordaxen tegner om Eclipticas Nordpol, seet
fra et Sted i Kuglen, bliver Bevægelsen venstre om.