Det Menneskelige Legeme
Forfatter: J. BLOCHWITZ, A. FIEDLER
År: 1886
Forlag: TH. LIND, THIELES BOGTRYKKERI
Sted: KJØBENHAVN
Sider: 98
UDK: 611
KORT BESKREVET
AF
Dr. med. A. FIEDLER
Overlæge, Livlæge hos H. M. Kongen af Sachsen,
OG
Dr. phil. J. BLOCHWITZ,
Overlærer ved det kgl. Lærerindeseminarium i Dresden.
PAA DANSK VED
AUGUSTA FENGER.
MED MANGE TRÆSNIT OG 4 BILAG I FARVETRYK.
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
'68 Fjerde Del. Nervesystemet og Sanseorganerne.
J •
Legemets Bevægelsesorganer, Musklerne. Ledningen følger altid
kun en Retning. Man kalder denne Del af det samtlige Nerve-
system det vilkaarlige Nervesystem.
Ganglier eller sympatiske Nerver ere særlig udbredte
i saadanne Organer, som ikke ere underkastede vor Viljes Herre-
dømme, f. Ex. i Maven og Tarmkanalen. De danne det saa-
kaldte ujdlkaarlige. Nervesystem. Dette staar i Forbindelse
med det vilkaarlige gjennem talrige Nervetraade.
Nervesubstansen, hvoraf Hovedmassen af Hjærnen, Ryg-
marven og Nerverne bestaa, er en blød, ikke meget blodrig,
enten hvid eller graarød Substans. Den første, den hvide
Substans, findes i Særdeleshed i Hjærnens Indre, i Rygmarvens
1 de periferiske Nerver, den sidste, den graa Sub-
stans, er mere blodrig end den hvide og i langt ringere Mængde
til Stede end denne.
Ved mikroskopisk Undersøgelse af Nervesubstansen iagt-
tager man:
fine Rør eller Traade (Nervetraade) og
fine, forskjelligt byggede Blærer eller Celler (Nerveceller,
Ganglieceller).
Ved kemisk Undersøgelse finder man, at Nervesubstansen
hovedsagelig bestaar af Æggehvide og fosforholdigt Fedt.
Nervetraadene, som ikke i alle Nerver have samme
Gjennemsnit, men forøvrigt en meget overensstemmende Bygning,
forgrene sig aldrig og smelte heller
il aldrig sammen med hverandre, men
w løbe som uafbrudte Traade fra Hjærnen til den
1 || periferiske Legemsdel eller omvendt.
Å ffii Enhver enkelt Nervetraad er omsluttet af
i et hindeagtigt Hylster, som skiller de enkelte
> M Traade fra hverandre. Flere saadanne Traade
k ere forenede med et fint Bindevæv til et Bundt
og omgivne af en noget stærkere fælles Hinde
Fig. 41- Nervetraade af Bindevæv. Et vist Antal af saadanne Bundter
marv. danner da i Regelen en Nerve, hvilken vi
finde som en hvid S træn g eller Traad imel-
lem Musklerne, under Huden etc. Det yderste Hylster om hele
Nerven kaldes Nerveskeden.
I Hjærnen ligge Nervetraade uden Hylster umiddel-
bart ved hverandre, de blive beskyttede i Fællesskab af
IfiK