Ligevægtslære Og Styrkelære
Til brug ved undervisningen i Det Tekniske Selskabs Skoler for Bygningshaandværkere, Maskinkonstruktører og Elektroteknikere
Forfatter: K. Monrad
År: 1909
Forlag: A/S Peder Andersen
Sted: København
Udgave: 3
Sider: 192
UDK: IB 531 9
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
110
Ekspl. 72. En Stang af Smedejærn, der er 20 Meter
lang og har kvadratisk Tværsnit, er i lodret Stilling fastgjort
foroven og bærer i den nederste Ende 30000 kg. Find
Kvadratsiden, naar Hensyn tages til Stangens Egenvægt.
Smedejærn vejer 7800 kg/m3 og ks = 6 kg/mm2.
^•24ö^0+80000
x = 71,65 mm — ca. 72 mm.
Ekspl. 73. Den i Ekspl. 72 nævnte 20 m lange Stang
tænkes erstattet ved ti indbyrdes forbundne 2 m lange
Stænger. Hvilke Tværsnitsdimensioner maa man i saa
Fald give disse Stænger, og hvor stor Besparelse i Mate-
riale vilde man opnaa ved at benytte de ti Stænger i
Stedet for den ene Stang?
2. Sammentrykning.
Virker der i et prismatisk Legemes Akse to ligestore
Kræfter ind imod hinanden, idet deres Angrebspunkter
ligge i Aksens Endepunkter, siger man, at Legemet paa-
virkes til Sammentrykning af de to Kræfter. Disse, hvis
Virkning forplanter sig gennem hele Legemets Længde,
ville nemlig nærme hvilkesomhelst to paa hinanden føl-
gende Tværsnit ind imod hinanden. Ogsaa her vil, lige-
som ved Strækning, den ene Kraft kunne erstattes ved en
ydre Modstand. Hviler et Legeme, som det paa Fig. 88
viste, paa et Plan B C, medens Legemet ved M, som er
det øverste Endepunkt af dets Akse, paavirkes af en ydre
Kraft P, maa Planet B C yde en Modstand lodret opad af
Størrelse P, da der ellers vilde finde en Bevægelse Sted
lodret nedad. Under de ydre Kræfters Virkning vil
Legemet, hvis Længde kaldes Z, og hvis Tværsnitsareal