Ligevægtslære Og Styrkelære
Til brug ved undervisningen i Det Tekniske Selskabs Skoler for Bygningshaandværkere, Maskinkonstruktører og Elektroteknikere
Forfatter: K. Monrad
År: 1909
Forlag: A/S Peder Andersen
Sted: København
Udgave: 3
Sider: 192
UDK: IB 531 9
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
166
til Strækning hidrørende fra S, dels en Paavirkning
ÆZvs
- ‘ ligeledes til Strækning og hidrørende fra Bøjnings-
fj
momentet Mb. Sættes den samlede Paavirkning til Stræk-
ning lig med ks, faar man
Mi v. S / 7
' 7 ’ " + A = ksy hvoraf Mi, = ( k,5 . (47)
J A \ A J y s
De yderste Fiberelementer paa Legemets konkave Side
ville paavirkes til Sammentrykning af ialt
Mi, . y{ S
J ~A'
Sættes denne Størrelse lig med ki} faar man
Mh 7'V/ — SA=kiy hvoraf Mb = (kf . (48)
J -ri \ Si / V t
Her maa man ved Dimensionsbcstemmelsen benytte den
af Formlerne (47) og (48), som giver den største Værdi.
Ekspl. 99. Paa den i Ekspl. 42 (se Side 78) omtalte
armerede Bjælke virker der i B 2400 kg og i C 1800 kg,
begge lodret nedad. Disse Tryk forudsættes at hidrøre
dels fra en over hele Bjælken AD jævnfordelt Belastning
af 5400 kg, dels fra et enkelt Tryk af 600 kg i B.
Betragtes Stykket B C, ser man, at dette dels vil paa-
virkes til Sammentrykning af 7400 kg og dels til Bøjning
af en Belastning paa 1800 kg jævnfordelt over Bjælkens
fritliggende, der er 3 m.
Da Belastningen er jævnfordelt, findes det farligste
Tværsnit i Bjælkens Midte. Bøjningsmomentet med Hen-
syn til dette Tværsnits Tyngdepunkt bliver Mb = . 1800
. 3000 = 675000 kgmm. Skal Bjælken være af Egetræ,
hvor ks = 1,2 kg/mm2 og = O,8o kg/mm2, vil man for
de stærkest strakte Fibres Vedkommende ifølge (45) faa