Om Klitformation og Klittens Behandling og Bestyrelse
Forfatter: C. C. Andresen
År: 1861
Forlag: P. G. Philipsens forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 390
UDK: 551.3
Med 28 træsnit og 1 Kort
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
205
Efter „Melchior, den danske Stats og Norges Pattedyr,
1834", træffes den sjelden i Mark og Skov, og jeg antog
derfor ikke, at det var denne Art, som fandtes i Klitten; men
efter et Par Exemplarer, som jeg har modtaget, kan det ikke
være nogen anden. Ved Strandinger søger den i Mængde
til de Telte, som i den Anledning oprejses, og hvori de ved-
kommende Folk hvile og have deres Proviant. Dette tyder
ogsaa paa dens naturlige Drift til at syge Opholdssted i
menneskelige Boliger. Brandmusen (Mr te musen, !Vl. asra-
rin8) har jeg engang seet i en fugtig eller vaad Slette; men
da jeg saae den i Løbet og intet Exemplar har havt, har jeg
vel ikke nsiere kunnet bestemme den, men det kan dog neppe
være nogen anden. Paa Fanø findes en større Museart,
som gjennemroder Jordbunden saa aldeles, at man neppe kan
gaae et Skridt, uden at træffe Gange. Disse ere omtrent
saa store som Rotter, og Dyret kaldes der Hamster. For-
modentlig er det Vandrotten (H^pucZseus amMdius). Af
paalidelige Mcend er det mig sagt, at der ogsaa findes
Pindsviin (blrinaeeu8 europMus) i Klitten, men selv har
jeg aldrig truffet det. Dette burde egentlig være nævnet under
Rovdyrene, men da det maaflee dog er tvivlsomt, hvorvidt
det virkeligt findes i Klitten, eller om der muligen skulde være
seet et enkelt Dyr, som kunde være undveget fra Fangenflab,
har jeg hellere villet anføre det her.
Færdige med Pattedyrene, ville vi nu gaae over til
Fuglene, hvis Arter, stjøndt ikke mange, dog langt overstige
Pattedyrenes. Vi ville da begynde med Rovfuglene og,
som det sig bør, med Fuglenes Konge, Arnen; thi denne
mægtige Monark opholder sig ikke alene i Klitten, men residerer
der. Rigtignok er jeg ikke vis paa, hvilken Art det er, men
da den lægger indtil 4 ZEg, og der i Nærheden as Klitten er
skudt en Flodørn (Paleo UaliWtus), antager jeg det er denne,
thi Fiske- eller Gaaseprnen fPaleo albioillas lægger efter
Nilsson kun to, hsist tre ZEg. Et Par havde i nogle Aar
opslaaet deres Bo i et Klitkjcer, med omtr. Alen Vand, be-
voxet med Rør. Her rugede de. Deres Rede bestod af Sli