Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
210
Jordklodens Bjerge og Sletter.
i sit Midterparti optaget as frodige Lovstove og paa de opdyrkede
Strøg af Marker, hvor Mars og Tobak ere de vigtigste Kultur-
planter. Længere mod Syd antager Vegetationen et mere tropisk
Præg, Riis og Bomuld udgjore Hovedprodukterne, Sukkerroret
dyrkes i udstrakte Plantager, og Sydfrugterne modnes fortræffeligt
i den frie Luft. I den sydostlige Deel af Mississippisletten have
Skovene Overvægten sorsaavidt de endnu ikke ere blevne ryddede
af Nybyggerne, medens Prairien fortrinsviis indtager det nord-
vestlige Parti, idet den fra Mississippi langsomt hæver sig mod
Vest og efterhaanden bliver mere sandet og ufrugtbar, jo nærmere
man kommer til Klippebjergenes ostlige Skraauinger. I disse det fjerne
Vestens ode Udørkener have Nesterne af Fristaternes stærkt indsmeltede
Jndianerbefolkniug fundet et sidste Tilflugtssted, hvor de maaskee
endnu i nogen Tid ville kunne modstaae den fra Nsten ustandseligt
fremadskridende Civilisations odelæggende Indflydelse, men svin dog
neppe længe vil kunne frelse dem fra den sørgelige Tilintetgørelse,
deres Race saa uundgaaeligt synes indviet til.
Fra Afrikas Vestkyst til Asiens ostlige Egne strækker
der sig med kortere eller længere Afbrydelser et næsten sammen-
hængende Belte af vandlose Sandørkener, hvis samlede
Længde, naar der ikke tages Hensyn til de mellemliggende Oaser som
f. Ex. Nildaleu, er beregnet at udgjore omtrent 2000 Mile, det vil sige
noget over en Trediedeel af hele Jordens Omkreds. Fra Afrikas
umaadelige Sandhav ere Syriens og Arabiens Drkener kun adskilte
ved Wgypten, der nærmest maa betragtes som en større Oase, og
det rode Hav, derefter følge hiinsides Euphratdalen og den persiske
Bugt Irans ørkener, der imod Ast fortsætte sig over i Belud-
schistans, medens længere mod Nord Khiwas, Bokhariets og Mon-
goliets Drkener strække sig langt over mod Asiens ostlige Kyst. Man
har opstillet den Formodning, at Jordbundens torre og vandlose
Beskaffenhed i det herbeskrevue uhyre Nrkenbelte skulde beroe paa
den geographifke Beliggenhed, der en stor Deel af Aaret udsætter
det for Nordostpassatens stadige Paavirkning. Nordostpassaten eller
den stadige Luftstrøm, som fra Nordpolen stryger hen over Jorden
mod Wkvator i Retningen fra Nordost til Sydvest, moder paa