Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
222
Jordklodens Bjerge og Sletter.
Sandet og bryde Hul i den faste Steenmasse, der hviler ovenpaa
det vandførende Lag.
I Stammen Oued-Rir danne Brøndgraverne et eget Lang,
der nyder en stor Anseelse blandt de Indfødte. Den Fremgangs-
metode, de benytte, er iovrigt overordentlig simpel og sandsynlig den
samme, der blev brugt i de ældste barbariste Tider for mange
Aarhnndreder siden. Da de ikke ere istand til hurtig at bortskaffe
det fra Siderne i Brønden indsivende Vand, maa de oste arbejde
under Vandet og det, undertiden endog i en Dybde af mere end
hundrede Fod. Enhver enkelt Arbejder bliver kun to eller tre
Minuter under Vandet vg dukker da op igjen med sin Kurv fuld af
Jord. Det varer derfor overordentlig længe, inden en saadan Bremd
bliver færdig, og mange as Dykkerne drukne sædvanlig under Grav-
ningen, medens andre angribes af Brystsyge, der dræber dem i
Lobet af nogle faa Aar. Og dog staaer det med saa megen Moie
fuldforte Værk ofte kun kort, ørkenens Binde fylde snart Brønden
til med Sand, og Oasen gaaer atter tilgrunde med den uundværlige
Kilde, der nærede og underholdt den.
Siden 1866 have franske Ingeniører med heldigt Resultat
boret sexogfyrretyve artesiske Brønde i de nordlige Strog af Sahara,
efterat Charles Laurent iforveien havde undersøgt ørkenens geologiske
Naturforhold. Treogtredive ældre Brønde ere desuden i det samme
Tidsrum blevne oprensede og borede dybere. Dybden hvori man
har truffet Vandet, vexler fra 150 til 300 Fod, og paa flere
Steder er der endog bleven fundet tvende vandførende Lag, saa at
der to Gange ved den samme Boring er sprunget en kraftig Vand-
straale frem fra forskjellige Dybder. I det fremvældende Vand
har man flere Gange fundet en egen Art Smaafisk, de saakaldte
Klmodonter, der dog ikke, som nogle have meeut, hore hjemme i
de underjordiske Vandlag men kun ere komne fra Vandet i nær-
liggende Brande.
Den første rigtstrommende artesiske Kilde blev boret 1856 ved
Tamerna og fremkaldte en levende Glæde blandt Araberne, der
som opmærksomme men tvivlende Tilskuere overværede det hele
Foretagende. Deres Marabut velsignede og indviede den og døbte
den derpaa dem Navnet „Fredens Kilde". Det næste vellykkede