Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
456
Havet.
paa Overfladen mere og mere afkjolede Vand bliver tungere, synker
det ned mod Bunden og strømmer derpaa for at gjeuoprette den
ved Solens Varme forstyrrede Ligevægt hen mod M'vator, hvor
det fortrænger det varmere og lettere Vand for selv igjen senere,
efterhaanden som det her bliver opvarmet, at vige Pladsen for det
uafbrudt paafolgende koldere Vand.
Hvis andre Forhold ikke tillige gjorde deres Indflydelse gjal-
dende, vilde den ved Solens ulige Opvarmning af Havets Over-
flade bevirkede Strømning af Havvandet altsaa overalt foregaae
som en varm Overstrøm fra Mvator til begge Polerne og en "kold
Understrom fra disse til ZEkvator. Men en Mængde Hindringer
gribe forstyrrende ind i dette saa simple Kredslob, og den største
og almindeligst virkende af disse er Jordklodens Drejning om sin
Axe, som giver de anforte Strømninger en forandret Retning.
Alt, hvad der ligger nnder den samme Bredegrad, dreier sig med
ligestor Hurtighed omkring Jordaxen; men da Bredeparallelerne
blive kortere og kortere, jo nærmere de ligge ved Polerne, aftager
Hurtigheden selvfølgelig ogsaa i et tilsvarende Forhold. Den 60de
Bredegrad, der her i Norden ganer over det sydlige Norge og det
nordlige Skotland, er saaledes kun halv saa lang som Mvator,
og ethvert Punkt i samme dreier sig derfor ogsaa klm halvt saa
hurtigt ruudt som et Punkt i Mvator. Bandet, der fra den hede
Zone strømmer bort imod Polerne, indeholder imidlertid i sig selv
et Moment til at forsætte sin omdreiende Bevægelse med samme
Hastighed som i den hede Zone, men efterhaemdett som det strider
frem imod Nord og Syd, kommer det overalt til Bredeparalleler,
der ere kortere, og hvor enhver Gjenstand derfor ganer frem imod
Ost med en langsommere Hastighed end det selv. Det iler folgelig
forud for alle under de kortere Bredeparalleler liggende Legemer
deriblandt ogsaa det derværende Vand, og da det bande stal bevæge
sig fremad mod Nord og mod Dst, maa det altsaa komme til at
gaae frem paa den nordlige Halvkugle imod Nordost og paa den
sydlige imod Sydost.
Hvad der saaledes er anfort om den varme fra Mvator ud-
gaaende Strom, gjælder naturligt ogsaa for de kolde fra begge
Poler kommende Vande, kun med den Forskjel, at Forholdet her er