Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
488
Havet.
kortere Nætterne derfor blev. Den sov sjelden mere end fem Mi-
nuter ad Gangen uden at vaagne i en hen Grad af nervos Spæn-
ding, som om den frygtede for, at den skulde sove over sig og
glemme at hilse Dagens Frembrud med sit Gal. Da Skibet
havde passeret Polargrændsen og det bestandig var Dag, gik det
stakkels Dyr fuldstændig fra Coucepterne og heusank i en Slags
sygelig Tilstand. Der udviklede sig lidt ester lidt en Slags Feber-
delirier, under hvilke den ideligt galede, som om den befandt sig i
sit landlige Hjem midt iblandt sine lydige og underdanige Un-
dersaatter af det svagere Kjon. Tilsidst flot den en skjon Dag i
Vildelse overbord og fandt sin Dod i Bølgerne.
Det er navnlig Egnene om Nordpolen, de arktiske
Egne, der i Tidernes Lob jævnlig have været Gjenstand for en
Mæugde forskjellige Expeditioner, der deels vare udsendte for Robbe-
og Hvalfiskefangstens Skyld, deels havde Opdagelsen as en nord-
vestlig Gjennemfart til det stille Hav til Formaal, hvorimod Egnene
ved Sydpolen, de saakaldte antarktiske Egne, der hverken i den
ene eller den anden Retning udmærke sig ved Forhold, der ere
istand til at udove nogen Tiltrækning paa den menneskelige Fore-
tagelsesaaud, endnu kun have været forholdsviis lidet desogte.
Til Trods for de mange Opdagelsesrejser, der lige siden Be-
gyndelsen af det sextende Aarhundrede med kortere eller længere
Mellemrum ere blevne foretagne til Polaregnene Nord for Amerika,
er det i Hovedsagen bog endnn knn et overfladisk og ufuldstændigt
Kjendskab, vi for Tiden besidde til disse saa ode og ugjæstmilde
Lande. De nhyre Masser af Snee og Jis, der den storsle Deel
af Aaret og paa mange Steder om Sommeren med bedække
Landenes Kyster og opfylde Snude og Bugter, gjore de geogra-
phiske Undersøgelser overordentlig vanskelige under disse hoie Breder
og foranledige ofte betydelige Fejltagelser. Paa sin forste Reise til
Baffinsbugten i 1818 antog John Ross saaledes Lancasterstrædet,
der danner den nordligste Gjennemgang til Jishavet, for at være
lukket imod Vest as en Bjergkjæde, som han kaldte Crookerbjergeue.
Det Urigtige i denne Antagelse blev imidlertid allerede Aaret efter
paaviist af Capitain Parry, der seilede heelt igjennem Strædet og
trængte ind i Havet paa den anden Side. Ross mistede paa