Ligevægtslære Og Styrkelære
Til brug ved undervisningen i Det Tekniske Selskabs Skoler for Bygningshaandværkere, Maskinkonstruktører og Elektroteknikere
Forfatter: K. Monrad
År: 1909
Forlag: A/S Peder Andersen
Sted: København
Udgave: 3
Sider: 192
UDK: IB 531 9
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
123
arealer forud bekendt, og af dette Antal afhang igen Nitte-
diametren, men ofte foretrækker man at gaa den mod-
satte Vej, idet man fastsætter Nittediametren og derefter
beregner Antallet af Nittearealer. Kaldes dette Antal
har man
7 d~ . n . kf = P, hvoraf n = , = ^227^ (26)
4 J nd21. kf d- . kf
Betegner t Pladetykkelsen, kan man passende,
naar t < 12 mm, gøre </=(/-}- 10) mm, |
„ /^> 12 mm, „ d = (0,t5/—|—16) mm. j
Ogsaa flere end to Plader kunne samles ved Nitning.
Hvor Plader af forskellig Tykkelse skulle samles, be-
tegner t deres Middeltykkelse.
d gøres i Reglen ikke over 26 mm.
For at Stødpladerne kunne være i Stand til at yde en
ligesaa stor samlet Modstand mod Overrivning (Strækning)
som de Plader, der skulle samles, maa man, hvor enkelt
Stødplade anvendes, gøre dennes Tykkelse — t, medens
Stødpladerne, naar der bruges to, hver bør have en Tyk-
kelse af t å t.
Afstanden a mellem Nitterne i samme Plade bestemmes
derved, at Pladen skal gøre samme Modstand som Nitterne
mod den ydre Paavirkning.
I I ilfældene Fig. 100 og 102 har man altsaa
(« — d) t k s = ^- d2 kf } hvoraf a = d -4- ™
4 J ks
Indsættes heri Æy = 4-ksi bliver
a — d 4“ 0,63
og i Tilfældene Fig. 101 og 103