Kunstindustrien Og Dens Vigtigste Frembringelser I Ældre Og Nyere Tid
Forfatter: Albert Andresen
År: 1873
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 207
UDK: IB 745
Efter B. Bucher: Die Kunst im Handwerk
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
ngggMKMdanHteMQ
190
Saavel ved Turneringer som i virkelig Kamp til Fods
benyttedes, foruden almindelig Sværd med tveægget Klinge
og korsdannet Eæsle, tillige Tohaandssværd, der før-
tes med begge Hænder; paa Turnersværdene var Klingen
undertiden flammet, hvoraf Benævnelsen Flamberger,
der ligner Japaneserncs Kris. I Middelalderen benyttede'
Rytteriet en lang Slødkaarde med tre- eller firkantet,
bajonetdannet Klinge; forst i det 17de Aarhundrede kom
den enæggede Huggeklinge eller Sabelen i Brug.
Særlig ansete ere de saakaldle Llveklinger, saaledes
kaldte efter det Stempel, hvormed de ere mærkede, men
dog navnlig Klingerne fra Toledo, Tula og Solingen.
Klingerne smedes sædvanlig af Staal og Jern, som sam-
mensvejses lagvis, saaledes at Midlen, hvoraf Æggen dannes,
beslaar af lo Lag Staal.
Ligeledes frembød Skydevaabnenc, saavel Ild-
skydevaabnenc, som lidligere Buerne, Lejlighed til at an-
vende Skulplurarbejdc i Træ eller Metal, drevet og indlagt
Arbejde o. s. v. paa Kolberne, Ciselering og Gravering paa
Løbene og Laasene. Det almindelige Bøsseløb dannes af
en Smedejerns Plade, som bøjes og Siinirnensvejses om
en «Torn» af Jern. «Baandlob» dannes ved skrueformet
Omvikling med cn tynd, lang Skinne, «Traadløb» ved at
bevikle et gammelt Løb i flere Lag med Jernlraad, som
ophedes og sammensvejses med Røret, der siden bores
bort. Beslaar Omviklingen afvexlende af haardt og blødt
Jern, eller af Jern og Staal, saa opslaar et damasceret
Lob.
4. Guldsmedekunsteii.
Herunder indbefattes saavel de almindelige Kunstar-
bejder i Sølv og Guld, som Indfatningen af Juveler, skjondt
disse sidste Arbejder mere og mere udsondre sig fra de
først nævnte, ved hvilke tillige den fabrikmæssige Behand-
ling ved Støbning, Prægning o. s. v. efterhaanden synes at
skulle faa Overvægt over det egentlige Haandgjernings-
arbejde. •